Drono dėmesio centre – negyvosios kopos
![](https://www.regionunaujienos.lt/wp-content/uploads/2023/06/untitled-design-20-300x189.png)
Aplinkos apsaugos agentūros dronas „Kiras“ ir jo pilotai padėjo atlikti stebėjimus Naglių gamtiniame rezervate. Agilo ir Vingio kopos buvo stebimos ir matuojamos naudojant nuotolinį aerokartografavimo metodą. Kaip žinia, šios kopos yra itin saugomos ir yra svarbios gamtos įvairovei, todėl Kuršių nerija yra įtraukta į UNESCO pasaulio paveldo sąrašą.
Naglių gamtinio rezervato išskirtinumas – nuolat kintanti gamtinė aplinka. Nuolatinių vėjų perpustomas smėlis, sukuria unikalų kopų kraštovaizdį. Skurdūs, greit įkaistantys dirvožemiai, vandens trūkumas lemia tai, kad šiose vietose gali augti tik smėlynų ir sausų vietų augalai. Tuose plotuose, kur dėl miško artumos ar reljefo yra užuovėja ir pustymas menkesnis, smėlis palaipsniui apauga pilkųjų kopų augalais. Ten kur vėjas gali siautėti nieko netrukdomas, auga tik užpustymą ir nupustymą galintys ištverti smėlynų augalai. Taip susikuria mozaikiškai persimaišiusios savitos pajūrio smėlynų buveinės.
Siekiant išsaugoti Kuršių nerijos kopų gamtinę įvairovę, tenka spręsti nelengvus uždavinius – kaip atrasti pusiausvyrą tarp nuolatinio judėjimo ir kitimo stadijų? Tai yra – kaip išgelbėti pilkąsias kopas, kad jų nepasiglemžtų miškas, kaip sustabdyti pilkųjų kopų augalų skverbimąsi į baltąsias, kaip išsaugoti pustomas kopas ir tuo pačiu sulaikyti smėlį, kad jis nuobiriniais kopų šlaitais nesusrūtų į marias. Žinoma, reikšmingiausią poveikį smėlio judėjimui turi pajūrio vėjai, tačiau netinkamas žmonių elgesys sutrumpina kopų gyvavimą. Naglių gamtinio rezervato mokomajame take vyksta dideli kopų reljefo pokyčiai dėl žmogaus veiklos. Ten, kur žmonės daugiausiai vaikšto, nuolat pripėduoja – kopų reljefas sparčiausiai kinta. Pėdas smėlyje vėjas greitai paverčia duobe, o duobė virsta griova. Diena iš dienos žmonėms einant tuo pačiu taku, griova gilėja. Tokių veiksmų pasekmes patyrė kopa Naglių gamtiniame rezervate per kurią vedė mokomasis takas. Kopa buvo padalinta į dvi dalis. Dabar takas perkeltas į naują vietą, kad sužalota kopa (dėl smėlio gaudyklių) galėtų atsigauti.
Negyvosios kopos, 3D vaizdas
Su Kuršių nerijos nacionalinio parko atstovais aptarėme bendradarbiavimo ir duomenų panaudojimo klausimus. Turėdami krantų ir kopų matavimo duomenis galime numatyti priežastis bei imtis veiksmų apsaugant šį unikalų Lietuvos kampelį.