Gaisrų mažiau – aukų daugiau
![](https://www.regionunaujienos.lt/wp-content/uploads/2016/01/gaisrai-300x173.jpg)
Skuodo rajone per 2015 metus kilo 58 gaisrai (2014 metais – 63) – tai vienas mažiausių skaičių per praėjusius vienuolika metų, mažiau gaisrų kilo 2012 metais (52) ir 2007 metais (56). Gaisruose žuvo 3 žmonės, vienas patyrė traumų. Vieną gyvybę nusinešė gaisras kilęs dėl neatsargaus rūkymo, o 2 žmonės žuvo dėl pastato elektros instaliacijos gedimo. Visi žuvusieji buvo neblaivūs.
Daugiausia gaisrų pernai kilo atvirose teritorijose – 18, išdeginusių 12 arų ploto pievų, ražienos ir kt. 12 kartų liepsnojo transporto priemonės, 11 gaisrų kilo gyvenamosios paskirties pastatuose, 7 kartus degė pagalbinio ūkio paskirties pastatai. Be to 10 kartų ugniagesiai gesino kitos paskirties objektus (buitinių atliekų konteinerius, negyvenamus pastatus).
Pagrindinė kilusių gaisrų priežastis – neatsargus gyventojų elgesys su ugnimi, dėl šios priežasties kilo 26 gaisrai. Didžiąją dalį gaisrų transporto priemonėse sukėlė elektros instaliacijos gedimai (7 gaisrai), po vieną automobilį liepsnojo dėl dujų įrangos ir kuro tiekimo sistemos gedimų, bei 3 transporto priemonės dėl kitų gedimų. Po 5 gaisrus sukėlė krosnių, židinių bei dūmtraukių įrengimo ir eksploatavimo taisyklių pažeidimai bei elektros įrangos įrengimo ir eksploatavimo taisyklių pažeidimai, (pastatų) elektros instaliacijos gedimai. 3 gaisrai kilo dėl žaibo iškrovos, o dviejų gaisrų priežastimi buvo neatsargus rūkymas. Be to pernai įregistruota po vieną gaisrą kilusį dėl sprogimo, žolės, ražienų deginimo, šiukšlių, buitinių atliekų deginimo bei be priežiūros paliktos degančios žvakės. Praėjusiais metais išvengta gaisrų dėl tyčinės žmogaus veikos.
Skuodo rajone gaisrų skaičiumi išsiskyrė Skuodo miesto seniūnija, joje praėjusiais metais kilo 17 gaisrų. Po 11 gaisrų kilo Mosėdžio ir Ylakių seniūnijose, 9 gaisrai Skuodo, po 3 Aleksandrijos ir Notėnų, po 2 Šačių ir Lenkimų, gaisrų išvengta Barstyčių seniūnijoje.
Be gaisrų gesinimo, mūsų rajone ugniagesiai gelbėtojai atliko 83 gelbėjimo darbus. Iš jų 57 kartus suteikta pagalba gyventojams buityje, 12 – specialiosiom tarnyboms, 9 kartų atlikti darbai transporto avarijose, po kartą šalinti cheminės avarijos padariniai, atlikti darbai vandenyje bei budėta sprogmenų nukenksminimo vietoje, 2 kartus atlikta demerkurizacija.
Per 2015 metus Klaipėdos apskrities priešgaisrinės gelbėjimo valdybos Skuodo priešgaisrinės gelbėjimo tarnybos Valstybinės priešgaisrinės priežiūros poskyrio pareigūnai, atliko 76 planinius priešgaisrinius techninius patikrinimus įmonėse, bendrovėse, įstaigose bei kitos paskirties objektuose, organizavo 462 operatyvinius priešgaisrinius techninius patikrinimus įvairių paskirčių objektuose. Už priešgaisrinę saugą reglamentuojančių teisės aktų reikalavimų pažeidimus surašytas 21 administracinio teisės pažeidimo protokolas, iš jų 13 fiziniams asmenims ir 8 juridiniams asmenims.
Pernai Lietuvoje kilo 12018 gaisrų. Palyginti su 2014 metais, jų sumažėjo 9,8 proc. Gaisruose žuvo 128 žmonės (2014 m. – 125), iš jų 6 vaikai, o 206 gyventojai (193) patyrė traumų. Lyginant su penkerių metų žuvusių žmonių vidurkiu (161), jų žuvo 20,5 proc. mažiau. Deja pernai kilo 12 gaisrų, kuriuose žuvo po 2 šalies gyventojus, o 2 gaisrai nusinešė net trijų ir keturių žmonių gyvybes.
Miestuose praėjusiais metais žuvo 52 gyventojai, o miesteliuose ir kaimo vietovėse – 76. Septyniolika žmonių žuvo Vilniuje, 7 – Kaune, 6 – Alytaus rajone, po 5 – Kauno ir Šalčininkų rajonuose, po 4 – Kupiškio, Kelmės, Ignalinos, Trakų ir Švenčionių rajonuose bei Panevėžio ir Šiaulių miestuose. Daugiausia žmonių žuvo Vilniaus (37), Kauno (21), Panevėžio (18) ir Šiaulių (15) apskrityse, o mažiausiai – Tauragės (3), Telšių (3), Marijampolės (5) ir Klaipėdos (7) apskrityse. 41 gyventojo žūties priežastimi buvo neatsargus rūkymas, 27 žmonės žuvo dėl neatsargaus elgesio su ugnimi, 16 – dėl elektros įrenginių, prietaisų, elektros instaliacijos gedimų, 12 – dėl pašalinio ugnies šaltinio, 10 – dėl krosnių, židinių bei dūmtraukių įrengimo ir eksploatavimo reikalavimų pažeidimų, gedimų, 8 – dėl dujų, žibalinių, benzininių įrenginių, prietaisų eksploatavimo pažeidimų bei gedimų, 6 – dėl elektros įrangos įrengimo ir eksploatavimo taisyklių pažeidimų, 1 – dėl padegimų. Dar 5 gyventojų žūties priežastys tikslinamos.
Gaisrų metu ugniagesiai išgelbėjo 153 žmonių gyvybes, iš jų 11 vaikų, 979 pastatus, 103 transporto priemones, 1706 gyvūnus.
Daugiausia gaisrų pernai kilo atvirosiose teritorijose – 5282, arba 44 proc. visų gaisrų, išdeginusių daugiau kaip 6 tūkst. hektarų. Tačiau palyginti su 2014 m., gaisrų skaičius jose sumažėjo 10,8 proc. 1793 gaisrai (arba 14,9 proc. visų gaisrų) užgesinta gyvenamosios paskirties pastatuose. Juose žuvo 109 gyventojai. Palyginti su 2014 m., gaisrų čia sumažėjo 8,9 proc. Be to, 1088 kartus liepsnojo transporto priemonės (9,1 proc.), 1016 kartų degė pagalbinio ūkio paskirties pastatai (8,5 proc.), 88 – gamybos ir pramonės paskirties pastatai (0,7 proc.).
Miestuose užgesinti 5854 gaisrai, o miesteliuose ir kaimo vietovėse – 6164. Ugnis sunaikino 293 transporto priemones, 333 pastatus, 682 gyvūnus, 3680 tonų pašarų, 9107 kv. m gyvenamojo ploto ir 12100 kv. m šio ploto buvo sugadinta. Daugiausia gaisrų užregistruota Vilniaus (3391), Kauno (2253) ir Šiaulių (1277) apskrityse, mažiausiai – Tauragės (414) ir Telšių (501) apskrityse, o Klaipėdos apskrityje užregistruota 1114 gaisrų. Gaisrų padaugėjo Lazdijų (38,2 proc.), Vilkaviškio (35,8 proc.), Kelmės (31 proc.), Varėnos (22,3 proc.) ir Tauragės (20,3 proc.) rajonuose bei Kazlų Rūdos (33,3 proc.) ir Kalvarijos (28,1 proc.) savivaldybėse. 10 tūkstančių šalies gyventojų pernai teko 40,2 gaisro.
Pagrindinės šių gaisrų priežastys – neatsargus žmonių elgesys su ugnimi (36,2 proc.), pašalinis ugnies šaltinis (18,9 proc.), žolės, ražienų, augalininkystės atliekų deginimas (7,1 proc.), elektros įrenginių, prietaisų, elektros instaliacijos gedimai (5,5 proc.), transporto priemonių elektros instaliacijos gedimai (4,5 proc.), krosnių, židinių bei dūmtraukių įrengimo ir jų eksploatavimo reikalavimų pažeidimai (3,9 proc.), neatsargus rūkymas (3 proc.), krosnių, židinių bei dūmtraukių gedimai (1,6 proc.), elektros įrangos įrengimo ir eksploatavimo taisyklių pažeidimai (0,9 proc.). Be to, įregistruoti 545 padegimai (4,5 proc.), 182 gaisrai (1,5 proc.) kilo dėl vaikų išdykavimo su ugnimi, o 125 gaisrų (1 proc.) priežastys dar tiriamos.
Be gaisrų gesinimo ugniagesiai atliko 9226 kitą gelbėjimo darbą. Palyginti su 2014 metais, pernai jų buvo atlikta 11,75 proc. daugiau. 3494 kartų ugniagesiai gelbėtojai teikė pagalbą gyventojams buityje, 3172 kartus talkino kitoms specialiosioms tarnyboms. 1107 kartus ugniagesiams atliko darbus transporto avarijose, 616 kartų būdėta sprogmenų nukenksminimo vietose, 321 kartą dirbta vandenyje, o cheminių avarijų padariniai šalinti 239 kartus. Darbus aukštyje atliko 47, demerkurizacija vykdyta 109 kartus, bei vykdytas 121 kitas gelbėjimo darbas.