Verslo rizikų valdymas: pinigai – Šveicarijoje, duomenys – Skandinavijoje?
![](https://www.regionunaujienos.lt/wp-content/uploads/2023/06/duomencentras-300x200.jpeg)
Ukrainoje vykstantis Rusijos sukeltas karas pakeitė ne tik žmonių, bet ir verslų kasdienybę. Su invazija išaugo ir skaitmeninės grėsmės Ukrainą palaikančiose sąjungininkų valstybėse, įskaitant ir Lietuvą. Didžiausią duomenų centrų infrastruktūrą Baltijos šalyse valdanti „Telia“ nuo praėjusių metų vasario pastebi naują tendenciją – Lietuvos verslai pradeda saugoti rezervinių duomenų kopijas ir už šalies ribų.
Karas privertė iš naujo įsivertinti rizikas
„Telia“ verslo sprendimų padalinio vadovas Aurimas Žlibinas pasakoja, kad rezervinių duomenų kopijų saugojimu už Lietuvos ribų verslai domėjosi jau kurį laiką, tačiau dažnai prieidavo išvados, kad egzistuojančios rizikos nėra vertos papildomų sąnaudų. Visgi karas Ukrainoje privertė tai permąstyti, įsivertinant su geopolitine įtampa ir nacionaliniu saugumu susijusias grėsmes.
„Sulaukėme didelio susidomėjimo galimybėmis rezervines duomenų kopijas saugoti „hyper-scale“ debesų kompiuterijos infrastruktūroje – pasaulinėse platformose „Amazon Web Services“, „Microsoft Azure“, „Google Cloud“ ir panašiose. Savo ruožtu mes pradėjome ieškoti ir kitų sprendimų, kurie leistų atliepti verslo poreikius. Vienas iš jų – galimybę realizuoti nuosavą duomenų saugojimą už Lietuvos ribų esančioje infrastruktūroje“, – sako „Telia“ atstovas.
Skandinavijoje saugo 500 TB Lietuvos įmonių duomenų
Nuo pernai metų kovo Lietuvos įmonės gali perkelti savo kritinių duomenų kopijas į duomenų centrus, kurių fizinė infrastruktūra yra už mūsų šalies ribų. Anot A. Žlibino, įmonių duomenų saugojimui buvo pasirinktas „Telia“ duomenų centras vienoje iš Skandinavijos šalių.
„Šia paslauga domisi ir aktyviai naudojasi ne tik didžiosios Lietuvos bendrovės, bet ir vidutinio verslo įmonės. Iš viso šiuo metu šiaurėje esančiame duomenų centre saugoma apie 500 TB iš Lietuvos įmonių perkeltų duomenų. Dažniausiai tai verslo veiklai kritinių sistemų duomenų rezervinės kopijos. Ši paslauga tapo alternatyva pilnam sistemų perkėlimui į debesų aplinką ir kitiems „hyper-scale“ funkcionalumams “, – sako „Telia“ verslo sprendimų padalinio vadovas.
Duomenų saugumas – vienas iš verslo prioritetų
Prekės ženklą „Švaros broliai“ valdančios bendrovės „PRO BRO Group“ IT ir Projektų valdymo departamento vadovas Žilvinas Daudžvardis sako, kad prasidėjus karui Ukrainoje ir kylant geopolitinei įtampai, įmonių grupės viduje buvo apsispręsta, kad įmonės kaupiami duomenys bus saugomi ne tik Lietuvoje, bet ir už jos ribų esančiuose duomenų centruose, taip užtikrinant maksimalią jų apsaugą.
„Šiuo metu atsargines duomenų kopijas saugome Lietuvoje, o šių kopijų kopijas – duomenų centre Skandinavijoje. Tai leidžia sumažinti rizikas, kurių pastaruoju metu akivaizdžiai padaugėjo. Mūsų veikloje duomenys vaidina svarbų vaidmenį, todėl būtina juos tinkamai apsaugoti. Plovyklų tinklo IT infrastruktūroje naudojame ne tik pakankamai sudėtingus ryšio technologijų architektūrinius sprendimus, bet ir ženklią apimtį įvairių IT sistemų, kuriose kaupiami įvairūs duomenys. Atsižvelgiant į tai, reikėjo sprendimo, tenkinančio keliamus saugumo ir verslo tęstinumo reikalavimus“, – sako Ž. Daudžvardis.
Ieško būdų užtikrinti veiklos tęstinumą
Duomenų saugojimą duomenų centruose už Lietuvos ribų pasirinko ir draudimo bendrovė „Lietuvos draudimas“. Bendrovės IT direktorė Baltijos šalyse Asta Kalinauskienė sako, kad įmonė siekia maksimaliai užtikrinti verslo tęstinumą net ir sunkiai prognozuojamomis aplinkybėmis.
„Atsarginių duomenų kopijų sprendimai leidžia tai padaryti. Mums svarbu, kad pasirinkta paslauga būtų patikima, lanksti, patogi ir, žinoma, atitiktų aukščiausius saugumo reikalavimus“, – sako A. Kalinauskienė.
A. Žlibino manymu, vis daugiau įmonių susirūpins savo rezervinėmis duomenų kopijomis ir rinksis tam „hyper-scale“ debesijos ar duomenų saugojimo už Lietuvos ribų sprendimus. Dėl to bendrovė yra pasirengusi prireikus plėsti ne tik duomenų saugojimo už Lietuvos ribų pajėgumus, bet ir esant poreikiui diegti pilną „Disaster recovery“ – galimybę tęsti veiklą sustojus Lietuvoje esančiai infrastruktūrai.